Undersökningssamråd om detaljplanen kan antas medföra betydande miljöpåverkan har genomförts med Länsstyrelsen i Värmland 2023-XX-XX.
Kommunen bedömer att detaljplanen kan antas medföra betydande miljöpåverkan, Länsstyrelsen delar denna bedömning.
Punkterna nedan lyftes som viktiga att utreda i samband med detaljplanen:
Ianspråktagande av jordbruksmark.
Kommunikation (infrastruktur)
Dagvatten
Buller
Naturmiljö
Under stycket nedan om Miljökonsekvensbeskrivning (MKB) i planbeskrivningen lyfts sammanfattningen från den genomförda MKB för detaljplanen.
Till detaljplanen har en miljökonsekvensbeskrivning tagits fram med fokus på de punkter som lyftes fram i samband med undersökningen enligt 6 kap. 6 § enligt plan- och bygglagen.
Efter samråd med länsstyrelsen i Värmland har flera faktorer identifierats för ytterligare utredning inför den fortsatta miljöbedömningen. Miljöbedömningen har särskilt fokuserat på jordbruksmark, kommunikation, buller och naturmiljö. Med avseende på den senare ligger området nära ett Natura 2000-område med höga naturvärden. Livsmiljöer och arter har inventerats och en riktad utredning har genomförts för att identifiera potentiella kumulativa effekter och konsekvenser.
Sammanfattningsvis kom MKB:n fram till att ingen påtaglig konsekvens för naturmiljö eller djurliv har identifierats i samband med den föreslagna exploateringen. Den största påverkan kommer från att cirka hälften av områdets åkermark omvandlas till bostäder. Samtidigt förväntas området bidra positivt till infrastrukturen genom att underlätta gång- och cykeltrafik mellan Lövnäs, Bärstad och Nolgårds köpcentrum via GC-vägar utan att korsa Lövnäsleden. Det bör dock noteras att området exponeras för buller.
En VA- utredning med fokus på hur man kan ansluta området till kommunalt VA har genomförts samt att den redogör för omhändertagande av dagvatten i området. Utredningen går att läsa i sin helhet som bilaga till detaljplanen. Nedan redogöras kortfattat utdrag angående vissa punkter:
Kortfattat om vad som är beskrivet angående dagvattnet från utredningen är att området sluttar svagt från Lövnäsleden mot Nolgårdsviken. Befintliga höjder i området varierar mellan +47-50 möh. Detaljplaneområdet består av ett stort avrinningsområde som avvattnas mot Nolgårdsviken. Avrinningsområdet kan delas upp i fyra delavrinningsområden och avvattnas mot olika diken/flödesvägar ut till Nolgårdsviken, se figur 2. Till ett av avrinningsområde avvattnas även ett 8,2 ha stort avrinningsområde öster om Lövnäsleden via en trumma under Lövnäsleden.
Gällande miljökvalitetsnorm för Hammarösjön är god ekologisk status senast 2039. Vattenförekomster får inte påverkas av verksamheter så att dess status försämras eller miljökvalitetsnorm riskerar att inte uppnås i framtiden. Hammarösjöns ekologiska status är otillfredsställande och den kemiska statusen klassas som uppnår ej god status (VISS 2023).
Det har inte utförts några beräkningar av föroreningshalter före eller efter exploatering. Dagvattnet kommer släppas i öppna diken innan utlopp i recipient. Dikena bedöms rena vattnet från de eventuella föroreningar som genereras i området. Påverkan på recipient blir därför minimal.
Vid höjdsättning av området är det viktigt att se till att vatten vid skyfall och överbelastning av dagvattensystemet kan avrinna på ytan. Detta för att undvika skador på planerade eller befintliga byggnader och andra känsliga anläggningar. Dagvattenlösningar dimensioneras inte för att ha en funktion när det gäller att omhänderta de vattenvolymer som uppstår i samband med skyfall.
Det är också viktigt att inte skapa instängda områden som kan översvämmas. Vägarna och omkringliggande bostads- och verksamhetsområden bör höjdsättas så att vattnet kan avrinna på vägarna och genom grönområden ut mot Nolgårdsviken.
Till detaljplanen har en undersökning genomförts för att ta reda på om det finns värdefulla livsmiljöer och/eller arter med högt naturvärde. Planområdet ligger även i närheten till natura 2000-område i norr för både habitat- och fågeldirektivet. Därav har även en riktad fågelinventering gjorts i samband med fågelinventeringen.
Naturvärdesinventering belyser att i planområdet finns två delområden som bedöms hysa naturvärden, ett klassas till naturvärdesklass tre och ett till naturvärdeklass fyra. Båda delområdena består av fuktig, frisk lövskog. I övrigt består området av klenare lövvegetation, öppen åkermark, åkermark i träda, bostäder med ekonomibyggnader samt ett område med ruderatmark som har använts för olika upplag.
I området finns sedan tidigare fynd av fåglar och insekter. Vid fågelinventeringen har inte några ovanliga eller hotade arter noterats inom området. Det finns dock tidigare fynd inom området samt fynd i områdets närhet som föranleder vidare resonemang. Detta har skett i en utvidgad analys av både naturmarken i närområdet och fågellivet i närområdet.
Väldigt lite av den mark som finns kring och utmed reservatet skulle ha potential att bli Natura 2000-habitat,
däremot kan det bli en lämplig livsmiljö för utpekade fågelarter. Bedömningen är att byggnation inom det föreslagna planområdet inte kommer att inkräkta på spridningskorridorer till och från reservatet. Det är i första hand områden med åkermark samt fuktig lövsumpskog som skulle kunna bli aktuella att bebygga. Största hotet mot livsmiljön för områdets arter är uttorkning genom reglering av Vänern och Klarälven, samt igenväxning av betesmarker och röjning av vassbälten och sumpskog.
En begränsad exploatering i området bedöms inte kunna påverka någon av de utpekade arterna vare sig direkt eller indirekt.
Geoteknisk utredning kommer göras efter att samråd, då det finns en mer sannolikhet att vägar och byggrätter kommer placeras så som tilltänkt i ett eventuellt reviderat planförslag.
En bullerutredning för Lövnäsleden togs fram för hela stora delar av Lövnäsleden. I prognosen i utredningen finns två scenarier, ett för 60 km/h och ett för 70 km/h. Beräkningarna är gjorda utifrån en simulerad mätpunkt 1,5 meter över marken samt med 8900 fordon per dygn västerut samt 8400 fordon österut på Lövnäsleden. Fem procent antas vara tung trafik i området.
Trafikbullerförordningen säger att 60 dBA ekvivalent ljudnivå vid en bostadsbyggnads fasad samt 50dBA ekvivalent ljudnivå vid en uteplats i anslutning till en bostad är acceptabelt.
Som beskrivs i miljökonsekvensbeskrivningen så kommer utbyggnad i områden ligga inom 65-60 dBA-gränsen (gult område) vilket gör att de nybyggda fastigheterna kommer att påverkas. Området blir också öppnare i och med att grönvegetation tas bort så att fler hus kan påverkas och exponeras för värden över 60dBA-gränsen.
Miljökonsekvensbeskrivningen anger området kommer att klara bullervärdena genom bullerdämpande åtgärder samt att placering av uteplatser inte ligger mot Lövnäsleden.
Om ekvivalent ljudnivå 60 dB(A) överskrids måste båda följande punkter uppfyllas
Minst hälften av bostadsrummen bör vara vända mot en sida där ekvivalent ljudnivå 55 dB(A) inte överskrids vid fasaden vilken presenteras som mörkgrön färg i bilagorna som redovisar ekvivalenta ljudnivåer för 60km/h samt 70 km/h.
Minst hälften av bostadsrummen bör vara vända mot en sida där maximal ljudnivå 70 dB(A) inte överskrids vid fasaden vilken presenteras som mörkgrön färg i bilagorna som redovisar maximala ljudnivåer för 60 km/h samt 70 km/h.
En trafikutredning och trafikanalys har tagits fram i samband med detaljplanen. Hela utredningen finns tillgängligt i sin helhet.
Trafikutredningen fokuserade på:
Möjlig trafiklösning vid korsningen mellan Kvarnvägen, Lövnäsleden och infarten till fastigheten Jonsbol 1:9.
Förslag till utformning av de nya vägarna inom detaljplaneområdet och om det finns möjlighet att stänga befintliga Lidbacks väg.
Undersökning av förutsättningarna för att möjliggöra en ny cykelväg som ansluts mellan Hammarrondellen och befintlig cykelväg vid Ica Kvantum.
Undersöka om det finns möjlighet att göra Lövnäsleden smidigare för busstrafik som skall till Jonsbols bytespunkt.
Framtagande av förslag på lämplig trafiklösning för hämtning och lämning vid den nya förskolan.
Undersöka om det finns en lämplig lösning för att avlasta Bivägens utfart till Lövnäsleden från planområdet.
Utreda vilket behov som finns av passager över Lövnäsleden.
Efter färdigställande av utformning av möjliga vägar och gång-och cykelvägar så togs en analys fram för att analysera de nya vägdragningarna påverkan inom och utanför planområdet. Trafikflödet på Lövnäsleden, delen förbi planområdet, uppgår till cirka 8 500 f/vd2. På den norra delen, närmast väg 236, bedöms att flödet är större och där uppgår till storleksordningen 11 000 f/vd.
Under ett vardagsdygn varierar trafikflödena per timma och riktning till följd av bland annat arbetspendling som är koncentrerad till morgon och eftermiddag. På eftermiddagarna ökar ärendena för inköp och fritid vilket gör att trafikintensiteten oftast är störst då. Många kombinerar arbetsresan med andra ärenden som exempelvis inköp.
Eftersom en stor av trafikflödet utgörs av arbetspendling mot norr (Karlstad) är timtrafikflödet på Lövnäsleden och även väg 236 dominerande mot norr under morgonens maxtimma. På eftermiddagen är situationen det omvända med ett större flöde söderut. Mönstret i trafikvariationen bedöms vara ungefär detsamma på Lövnäsleden förbi planområdet. Det största timtrafikflödet under ett vardagsdygn återfinns mellan klockan 16 och 17.
Tabellen nedan är utdrag från genomför trafikanalys för detaljplanen. Planförslagets res- och trafikalstring har gjorts med stöd av Trafikverkets trafikalstringsverktyg.
Totalt beräknas planförslaget generera cirka 1 400 personresor varje vardagsdygn. Hälften av förskolans resor har antagits komma från boende i inom planområdet och ingår i resealstringen för dessa. Förskolans resealstring är därför korrigerad för detta.
Av beräkningsresultatet framgår att bilandelen för personresorna antas bli 68%, resterande 32% antas ske till fots, med cykel eller kollektivtrafik. Med utgångspunkt i bilandelen, gjorda antagande för beläggningen per bil samt med tillägg för nyttotrafik beräknas planförslaget innebära 900 fordonsrörelser per vardagsdygn. Detta motsvarar ungefär 800 fordonsrörelser per årsmedeldygn (ÅDT).
Bedömningen utgår från antagandet att majoriteten av resorna är riktade mot norr. Detta stöds av pendlingsstatistiken som visar att ungefär två tredjedelar av de sysselsatta har sitt arbete utanför kommunen. Likaså erbjuder Karlstad ett stort utbud av handel och olika typer av service. Trafikökningarna mot Nätvägen/Lövnäsleden söderut/Lövnäsvägen antas vara lokala resor till arbete, fritid och service.
Planförslaget beräknas alstra cirka 900 fordon under ett normalt vardagsdygn.
Under morgonens maxtimma beräknas trafikflödet till och från planområdet uppgå till cirka 100 fordon och under eftermiddagens maxtimma till 130 fordon.
Planförslagets föreslagna anslutningar till Lövnäsleden, i form av cirkulationer, bedöms ge tillräcklig kapacitet.
En eventuell förlängning av Bivägen mot söder bedöms möjliggöra en avlastning i befintlig korsning med storleksordningen 1 000 f/vd. Avlastningen bedöms innebära en betydande förbättring av dagens köproblematik.
Cirkulationen väg 236-Lövnäsleden-Hammaröleden-Skraggevägen är kapacitetsstark och bedöms i huvudsak klara trafiktillskottet från planen. Undantag är Lövnäsledens tillfart från söder som redan idag är hårt belastad under morgonens högtrafikperiod. Även tillfarten på väg 236 från söder har redan idag en köproblematik på eftermiddagar som förvärras något till följd av planen.
Del av planområdet | Alstringstyp | Exploatering | Personresor med alla färdmedel | Fordonsrörelser inklusive nyttotrafik |
---|---|---|---|---|
Norr | Bostäder | 120 | 700 | 400 |
Söder | Bostäder | 50 | 400 | 300 |
Mitten | Förskola (Förskolebarn) | 80 | 300 | 200 |
Summa | 1400 | 900 |